А тепер — Зелені свята
Свята, що ми їх називаємо Зеленими, мають ще кілька назв -Трійця, П'ятдесятниця... Як слід їх відзначати? На ці та інші запитання відповів отець Іван Швець, доктор богослов'я, професор Київської духовної академії-семінарії.
ВИТОКИ
— Зелені свята або П’ятидесятниця, — пояснив доктор богослов'я, — релігійне свято, яке сягає корінням у глибоку давнину.
Тоді, готуючись до святкування, люди прикрашали свої домівки зеленими гілками дерев, квітами і травами, які цієї пори буяли на горі Синай. Це був час збирання перших плодів, і працьовиті землероби приносили Богу подяку за щедрий урожай.
МОЛИТВИ
–Цьому дню, — розповідає професор, — передує Суботня поминальна служба, де моляться за всіх, хто переступив поріг вічності, навіть за самогубців. Християни згадують своїх рідних та близьких, просять Господа про прощення гріхів та спасіння їхніх душ. У всіх християнських храмах на Зелені свята священики закликають до звеличування Святої Трійці.
ЗВИЧАЇ
— Крім традиції прикрашати храми і свої оселі квітами, зеленню (а таким чином люди створюють навколо радісну атмосферу, засвідчують, що вони вірять у божественність Трійці), — розповідає отець Іван Швець, — є звичай ходити в гості до рідних, друзів чи кликати їх до себе.
У багатьох місцевостях у ці дні прийнято ходити на могили близьких. Колись на Трійцю прощали ближнім їхні борги і навіть відпускати на волю злочинців.
ЗАБАВИ
Не гріх в цей день,—запевняє отець Іван, — почастуватися вином, бо цей напій, як відомо, благословили Христос і апостоли. Але пити слід стільки, щоб нікому не зіпсувати свята.
Зрештою, це не означає, що весь тиждень можна проводити в застіллях і не працювати. Треба пам'ятати, що за Трійцею настає Петрів піст і стихають усі забави, навіть весілля, аж до свята Петра і Павла.
Ірина КОНТОРСЬКИХ, «Експрес»